Gara din România care dispunea de restaurant de lux. Oamenii sărăci, totuși, veneau aici să mănânce. Nici angajații CFR nu erau neglijați de către proprietari. Povestea impresionantă a locului.
Singura gară din România care avea restaurant. Mâncarea era delicioasă
La finalul secolului al XIX-lea, Gherea a deschis în Gara de Sud din Ploiești un restaurant care a ajuns rapid rivalul Capșei. Chiar și personalitățile epocii veneau pentru a mânca aici. Totuși, existau meniuri pentru oamenii de rând.
După anul 1872, gara era unul dintre cele mai interesante și efervescente locuri din țară. Pe aici au trecut toți regii României și erau întâmpinați cu ritualuri grandioase. În restaurant, celebritățile culturale ale epocii își dădea întâlnire.
Constantin Dobrogeanu-Gherea a deschis restaurantul din Ploiești cu ajutorul inginerului Haborschi. Acesta i-a împrumutat suma necesară pentru a începe activitatea. Avusese deja un restaurant, astfel că a știut cum să gestioneze afacerea.
Gherea a muncit în bucătărie, a servit clienții și a dormit doar câteva ore pe noapte pentru ca restaurantul din gara deosebită din România să aibă succes. Dorin Stănescu, istoric ploieștean, a dedicat un amplu studiu localului.
Gherea a muncit mult pentru a avea rezultate
Astfel, Gherea s-ar fi chinuit 10 ani pentru ca munca sa să aibă rezultate. Restaurantul a devenit recunoscut la nivel național. La asta au contribuit, însă, și prietenii de seamă ai patronului. Vorbim despre oameni ca Ion Luca Caragiale, Vlahuţă, Delavrancea, Anton Bacalbaşa și Vasile Morţun.
Totodată, mulți veneau pentru a sta de vorbă cu el. Ploieșteni importanți, oameni politici, scriitori îi treceau pragul pentru a-l vedea. Într-un fragment din Furnica, Dobrogeanu Gherea era amintit ca un simbol al orașului, împreună cu statuia Libertății și alte câteva personalități locale.
În fiecare zi, restaurantul din Gara de Sud din Ploiești avea între 400 și 1000 de clienți. Orice om putea să ia masă aici, pentru că existau trei săli, corespunzătoare statului călătorilor, precum și claselor trenului. Preparatele aveau prețuri diferite.
Pe de altă parte, angajații CFR primeau mici „atenții”. Scopul era acela ca ei să facă programul trenurilor în așa fel încât să ajungă în Gara de Sud din Ploiești în momente cheie ale zilei și să staționeze suficient pentru a le permite călătorilor să mănânce.
În plus, plecarea era anunțată cu câteva minute înainte, astfel încât mesele să fie eliberate și consumația plătită. Gherea a creat un sistem de catering, fiindu-le permis oamenilor să ia mâncarea la pachet și să o servească pe drum.
În meniul aprobat de primul-ministru se găsea: friptura de viţel, făcută la cuptorul cu lemne, sarmale, felurite ciorbe, la pâine caldă pe vatră, coniacul, vinul și cafea. Însuși Regele Carol a afirmat: „Aici se mănâncă bine”, notează historia.ro.
În anul 1916, însă, războiul i-a dat lovitura finală. Doi ani mai târziu, un călător a remarcat faptul că germanii au făcut din restaurant o banală cârciumă, timp în care Gherea a fugit în Elveția, pentru a-și proteja viața.